Odchylka sucha od obvyklého stavu v období 1961 - 2015
- bez rizika sucha
- S0 snížená úroveň půdní vláhy
- S1 počínající sucho
- S2 mírné sucho
- S3 výrazné sucho
- S4 výjimečné sucho
- S5 extrémní sucho
Procento zasaženého území vybranými kategoriemi sucha
![](/userfiles/image/Grafy/240603areaAWP.png)
Graf vývoje sucha za poslední 2 měsíce s výhledem na dalších 9 dní podle modelu ECMWF v profilu 0–100 cm. V grafu jsou zobrazeny všechny stupně síly sucha a jejich prostorové zastoupení v rámci republiky. Lze tedy přehledně sledovat jak se sucho v poslední době vyvíjelo a i jaký bude jeho následující trend.
Aktuální stav sucha v České republice
v neděli 13. 06. 2021 v 7 hodin ráno (informace odrážejí změny v období od neděle 06. 06. 2021 do neděle 13. 06. 2021 ráno)
Shrnutí:
V uplynulém týdnu (6.6. – 13.6.2021) nás ovlivňovalo nevýrazné tlakové pole, které se projevovalo hlavně v častější bouřkové činnosti. To mělo za následek značné prostorové rozdíly v úhrnu srážek. V místech s bouřkou byly zaznamenány intenzivní srážky a o pár kilometrů vedle prakticky nemuselo pršet vůbec. Nejčastěji spadlo do 10 mm deště za 10 dnů. Naopak v místech se silnou bouřkou to bylo od 25 do 60 mm za týden. Nejvyšší úhrny byly hlavně na Šumavě a v Krušných horách. Během týdne byly teploty celkem vyrovnané. Maximální teploty vzduchu se nejčastěji pohybovaly mezi 23-26 °C, v nižších polohách často kolem 28 °C.
Předpověď slibuje, že i zbytek června bude teplotně nadprůměrný a v tomto týdnu se budou objevovat i teploty nad hranicí 30°C. Srážky budou hlavně díky bouřkám, takže půdní vlhkost bude i dosti prostorově proměnlivá. Obecně se bude vysušovat hlavně povrchová vrstva do 40 cm.
JAK PRACOVAT S MAPAMI:?
Portál InterSucho přináší několik typů informací o suchu a jeho dopadech, které je třeba vyhodnocovat ve vzájemných souvislostech. Úvodní mapy Intenzity sucha a Deficitu zásoby vody představují anomálii zásoby vody v půdě od stavu obvyklého v daném místě mezi lety 1961–2010. Oproti tomu mapa Nasycení půdy představuje odhad fyzické suchosti/vlhkosti půdy v daném pixelu a lze ji ověřit v terénu. Pro interpretaci, jak je dané nasycení půdy v daném místě obvyklé, je nutné použít odchylku od obvyklého stavu (tedy první dvě mapy). Zbývající mapy pak zachycují dopady sucha na stav vegetace a jednotlivé plodiny. Dopady sucha jsou vždy důsledkem kombinace absolutního nedostatku půdní vláhy, ale také její anomálnosti.
Intenzita sucha
Upozornění: Denně jsou aktualizované mapy v části Předpověď, ostatní mapy zachycují obvykle situaci v neděli ráno a k tomuto času se váže i text.
INTENZITA SUCHA V POVRCHOVÉ VRSTVĚ (0–40 cm) se druhý týden v řadě prohlubuje. Aktuálně je sledováno převážně počínají sucho na větší části Moravy. Vyskytuje se také i v Čechách. V severní části Moravy jsou sledovány horší stupně intenzity a to mírné až výrazné sucho.
INTENZITA SUCHA V HLUBŠÍ VRSTVĚ (40–100 cm) se minulý týden v podstatě nezměnila. Hlavní sledované lokality se nachází v Krkonoších a jeho podhůří a na severní Moravě.
Aktuálně se sucho na území České republiky vyskytuje cca na 12 % území (půdní profil 0–100 cm), oproti minulému týdnu došlo ke zvýšení o necelých 10 %. Predikce pravděpodobnosti dosycení půdního profilu na příští dva měsíce je k dispozici na mapě dlouhodobé předpovědi na dva měsíce.
Srovnání s měřeními půdní vlhkosti
Podle měření Českého hydrometeorologického ústavu došlo na většině území vlivem srážek a výparu ke kolísání vlhkosti půdy v povrchové vrstvě, v hlubších vrstvách vlhkosti stagnovali. Velmi nízká vlhkost pod 30 % VVK se vyskytuje ve vrstvě 0-10 cm na 18 % stanic, v 10 až 50 cm je na 14 % stanic a v 50-100 cm na 9 % stanic. Naopak velmi vysoká půdní vlhkost nad 80 % VVK se vyskytuje na 27 % stanic ve vrstvě 0-10 cm, v 10-50 cm na 19 % stanic a v 50-100 cm na 20 % stanic. Vyšší vlhkosti půdy se vyskytují především ve vyšších polohách, nižší především v nížinách na jihu Moravy a v severozápadních Čechách, což koresponduje s našimi odhady relativního nasycení půdního profilu.
Průběh počasí v uplynulém týdnu
V uplynulém týdnu (6.6. – 13.6.2021) nás ovlivňovalo nevýrazné tlakové pole, které se projevovalo hlavně v častější bouřkové činnosti. To mělo za následek značné prostorové rozdíly v úhrnu srážek. V místech s bouřkou byly zaznamenány intenzivní srážky a o pár kilometrů vedle prakticky nemuselo pršet vůbec. Nejčastěji spadlo do 10 mm deště za 10 dnů. Naopak v místech se silnou bouřkou to bylo od 25 do 60 mm za týden. Nejvyšší úhrny byly hlavně na Šumavě a v Krušných horách. Během týdne byly teploty celkem vyrovnané. Maximální teploty vzduchu se nejčastěji pohybovaly mezi 23-26 °C, v nižších polohách často kolem 28 °C. V noci klesaly minima na 10-13°C. Po většinu týdne vládlo spíše bezvětří a nebo jen průměrné denní rychlosti větru do 1,5 m/s. Větrněji bylo pak jen v sobotu.
týden
Vyplněním expertního dotazníku získáte přístup k desetidenní předpovědi relativní vlhkosti půdy aktualizované každých 24 hodin.
Aktuality
-
13. 5. 2024
Množství srážek v Česku roste, problém je vysoká teplota vzduchu, vysvětluje klimatolog příčiny sucha
V posledních 20 letech se začíná měnit příčina, proč vzniká sucho. Zatímco v minulosti to bylo hlavně díky nedostatku srážek, tedy při delším období, kdy podprůměrně pršelo, nyní to souvisí mimo jiné s nárůstem teploty vzduchu. V důsledku většího tepla se vypařuje víc vody z půdy, a sucho tedy začíná být i při relativně normálních srážkách, říká klimatolog Pavel Zahradníček z Ústavu výzkumu globální změny Akademie věd České Republiky.
Celý článek pro irozhlas.cz k přečtení ZDE. -
9. 5. 2024
Falešné jaro bude častější. Někde může pomoct protimrazová závlaha
Jak efektivně chránit úrodu před jarními mrazy, o nové mapě s odhady budoucích klimatických rizik i o lekcích z boje se suchem a lesními požáry v podcastu týdeníku Respekt s bioklimatologem Miroslavem Trnkou z CzechGlobe.
Někde je cestou protimrazová závlaha. Ale je to risk. Buď to zmrzne všechno a nebo se podaří část úrody zachránit. Ale ze studií, které znám a výpočtů, které jsme dělali, můžu říct, že protimrazová závlaha vychází z pohledu účinnosti a efektivnosti podstatně lépe než efekt zadýmení, zakouření nebo používání svící. Ale musí se to umět,“ říká bioklimatolog Miroslav Trnka.
Podcast pro respect.cz si můžete poslechnou ZDE.